![Tom lomme](/-/media/lsb/images/1600x458/fattig.jpg?rev=68959afa87c14af0994f6730150942a9&mw=1600&hash=A34E1A9F59B05F39127E2639E158DAAC)
Derfor bliver vi fattigere og fattigere for hver dag
Gennem en længere periode er priserne stukket helt i vejret, og det kan mærkes hos den danske forbruger - månedslønnen forslår nemlig mindre og mindre, når alt bliver dyrere. Med andre ord kan vi hver især opleve, at vi bliver fattigere og fattigere, fordi vores løn ikke følger med de stigende priser. Men hvordan hænger det hele sammen – og hvad kan du stille op?
Virksomhederne hungrer efter arbejdskraft
Det danske arbejdsmarked oplever stor mangel på arbejdskraft, og hver dag betyder det store tab for de danske virksomheder. Produktionen og dermed indtjeningen i virksomhederne kunne altså være større herhjemme, hvis der kunne skaffes mere arbejdskraft. Samtidig viser nye beregninger, at beskæftigelsen allerede er langt over dansk økonomis langsigtede potentiale. Det er nemlig især den del af befolkningen, der er over 55 år, som bidrager ekstraordinært til arbejdskraften. Der er altså ingen særlig grund til at tro, at der på kort eller lang sigt kan skaffes mange flere hænder, for alle mand er i sving, så at sige.
Manglende arbejdskraft burde betyde stigende lønninger, men …
Når virksomhederne mangler arbejdskraft, er det naturligt at tro, at det fører til højere lønninger. Det er dog ikke, hvad Nationalbankens nye beregninger viser. Der er faktisk intet, der tyder på, at lønningerne generelt stiger på samfundsniveau, og det i sig selv er temmelig overraskende. Det må jo nemlig betyde, at virksomhederne ikke er villige til at betale mere for den arbejdskraft, de ellers hungrer efter. Faktisk er der ingen gode forklaringer på, hvorfor lønningerne ikke stiger, når nu der er mangel på hænder. Den normale markedsmekanisme, hvor udbud og efterspørgsel bestemmer prisen, virker imidlertid til at være sat ud af funktion.
Er det tid til at tage sagen i egen hånd?
Indtil arbejdsmarkedet igen fungerer som et marked, hvor lønningerne stiger i takt med efterspørgslen, er der flere måder at gribe situationen an på for den enkelte. Nogle vil måske begynde at kigge efter et bedre lønnet job, og andre vil måske arbejde mere og altså udvide deres arbejdsuge til mere end 37 timer. Det er dog væsentligt at bemærke, at denne løsning ikke vil kunne fungere på samfundsniveau, fordi den samlede beskæftigelse allerede er langt over dansk økonomis langsigtede potentiale ifølge de økonomiske vismænds seneste rapport.
Derfor vil højere lønninger give danskerne en bedre økonomi
Hvis arbejdsmarkedet fungerede, så ville lønningerne stige markant, indtil der ikke længere var mangel på arbejdskraft. Det er det, der lige nu sker på det amerikanske arbejdsmarked, men hvad ville det føre til, hvis vi i Danmark fulgte med? Mange vil sikkert påpege, at så blev den danske konkurrenceevne svækket, og inflationen ville stige. Begge dele er bestemt rigtig, om end det ikke er et problem for dansk økonomi – måske snarere tværtimod. Både dansk og europæisk økonomi har netop brug for en lavere dansk konkurrenceevne. Det vil nemlig afskaffe manglen på arbejdskraft her, sikre bedre offentlige finanser og en genopretning af vores købekraft.
Virksomhederne hungrer efter arbejdskraft
Det danske arbejdsmarked oplever stor mangel på arbejdskraft, og hver dag betyder det store tab for de danske virksomheder. Produktionen og dermed indtjeningen i virksomhederne kunne altså være større herhjemme, hvis der kunne skaffes mere arbejdskraft. Samtidig viser nye beregninger, at beskæftigelsen allerede er langt over dansk økonomis langsigtede potentiale. Det er nemlig især den del af befolkningen, der er over 55 år, som bidrager ekstraordinært til arbejdskraften. Der er altså ingen særlig grund til at tro, at der på kort eller lang sigt kan skaffes mange flere hænder, for alle mand er i sving, så at sige.Manglende arbejdskraft burde betyde stigende lønninger, men …
Når virksomhederne mangler arbejdskraft, er det naturligt at tro, at det fører til højere lønninger. Det er dog ikke, hvad Nationalbankens nye beregninger viser. Der er faktisk intet, der tyder på, at lønningerne generelt stiger på samfundsniveau, og det i sig selv er temmelig overraskende. Det må jo nemlig betyde, at virksomhederne ikke er villige til at betale mere for den arbejdskraft, de ellers hungrer efter. Faktisk er der ingen gode forklaringer på, hvorfor lønningerne ikke stiger, når nu der er mangel på hænder. Den normale markedsmekanisme, hvor udbud og efterspørgsel bestemmer prisen, virker imidlertid til at være sat ud af funktion.Er det tid til at tage sagen i egen hånd?
Indtil arbejdsmarkedet igen fungerer som et marked, hvor lønningerne stiger i takt med efterspørgslen, er der flere måder at gribe situationen an på for den enkelte. Nogle vil måske begynde at kigge efter et bedre lønnet job, og andre vil måske arbejde mere og altså udvide deres arbejdsuge til mere end 37 timer. Det er dog væsentligt at bemærke, at denne løsning ikke vil kunne fungere på samfundsniveau, fordi den samlede beskæftigelse allerede er langt over dansk økonomis langsigtede potentiale ifølge de økonomiske vismænds seneste rapport.Derfor vil højere lønninger give danskerne en bedre økonomi
Hvis arbejdsmarkedet fungerede, så ville lønningerne stige markant, indtil der ikke længere var mangel på arbejdskraft. Det er det, der lige nu sker på det amerikanske arbejdsmarked, men hvad ville det føre til, hvis vi i Danmark fulgte med? Mange vil sikkert påpege, at så blev den danske konkurrenceevne svækket, og inflationen ville stige. Begge dele er bestemt rigtig, om end det ikke er et problem for dansk økonomi – måske snarere tværtimod. Både dansk og europæisk økonomi har netop brug for en lavere dansk konkurrenceevne. Det vil nemlig afskaffe manglen på arbejdskraft her, sikre bedre offentlige finanser og en genopretning af vores købekraft.Seneste nyheder
![Lån & Spar ATM](/-/media/lsb/images/1600x1600/atm.jpg?rev=6994bf3882614e9482853e8dec0473fe&mw=640&hash=AD225664B0394C3CF9F7BD2ACF346847)
Nyt fra banken
Tusindkronesedlerne udgår i 2025
Nationalbanken har besluttet at lancere en ny seddelserie og udfase tusindkronesedlen. Tusindkronesedlen og samtlige seddelserier før 2009 bliver derfor ugyldige efter den 31. maj 2025. S
![Boligmarked](/-/media/lsb/images/1600x1600/boligmarkedet.jpg?rev=e3ca53d0a43746c8a5c50159b229aced&mw=640&hash=53C1CB79F3DC271E8CCCA976EAA48B15)
BoligNyt
Marginal stigning i boligbyggeriet, men stadigvæk et meget lavt niveau
6.509 boliger blev påbegyndt i byggeriet i 2. kvartal 2024. Det er en lille stigning i forhold til de seneste kvartaler, men stadigvæk nær det laveste niveau siden 2015.
Kontakt os
Kontakt os og få rådgivning, der passer til dine behov.